A MTA Nyelvtudományi Intézet 2006. évi fő kutatási céljai

Nyelvtudományi alapkutatások végzése

A magyar nyelv leírása és nyelvtanelméleti kutatások 
Hangnyelvtan
•	A fonológia és a morfológia analógia-alapú formális megközelítése c.  OTKA pályázat keretében az analógiás viszonyok, a paradigmatikus hiány és a jelenségek gradualitásának a vizsgálata.
•	A fonológia és a fonetika határterületének kísérletetes kutatása.
Mondattan
•	Az  OTKA támogatásával folyó „Adverbiumok a magyarban” projektum keretében, a korábbi előtanulmányok alapján publikációképes tanulmányok megírása, megjelentetése a következő témakörökben: az adverbiumok szórendje, a „kirekesztő értelmű” adverbiumok viselkedése, a –nak/nek ragos szabad határozók, az adverbiális igekötők, a predikátum-módosítók, az időhatározók osztályozása, egyes módhatározók sajátosságai.
•	A kvantorok és kérdőkifejezések hatóköri interakcióinak további kutatása, különös tekintettel a kínai, a japán és a magyar nyelv adataira
•	A szintaxis és a strukturális szimmetria viszonyára irányuló elméleti kutatások
•	A  főnévi szerkezetek szintaxisának és morfológiájának kutatása
•	A  magyar modat posztverbális tartománya szórendjének és szerkezetének kutatása a generatív nyelvtanelmélet minimalista modelljében. A cél egy mozgatást használó „scrambling” elemzés kidolgozása.
•	Az igei argumentumstruktúra és az egyeztető morfémák közti kapcsolatok kutatása a magyarban.
•	A szintaxis és a szimmetria viszonyára irányuló kutatásoknak végzése. A cél olyan szintaxis felépítése, ahol a szimmetria látszólagos megtörését a szintaxissal együttműködő külső komponensek hatása okozza.
•	.A 2004-ben és 2005-ben végzett mondattani kutatások eredményeit összefoglaló Event structure and the left periphery. Studies on Hungarian c. kötet megjelentetése a Springer kiadónál.
•	Megjelentetik A magyar nyelv kézikönyve kibővített, második kiadását.
Jelentéstan
•	A magyar mondatösszetevők  hangsúlyviszonyai és a mondat igazságfeltételes jelentése közti összefüggések leírása, különös tekintettel a hangsúly és az operátorok hatóköre közötti összefüggésekre. Kísérletes kutatás kooperációban a Georgetown University-vel (USA) annak kiderítésére, hogy a posztverbális pozícióban elhelyezkedő, hangsúlyos kvantorkifejezések hatókörét mennyiben befolyásolja a diskurzus-környezet.
•	A mondat információs szerkezete és szemantikai interpretációja közötti összefüggések kutatásának folytatása a diskurzus-partikulák interpretációban játszott szerepének a vizsgálatával
•	A HEFOP pályázat keretében készülő Formális szemantika c. tankönyv munkálatainak a befejezése

A magyar nyelv történetének leírása
•	A középmagyar kor történeti nyelvtanában a következő fejezeteket fogják megírni: Az óhajtó mondatok. A makroszerkezet  és a mondathosszúság vizsgálata, A határozottság és az aktuális tagolás, A minőségjelzői szerkezetek II.  Végleges változatban készítik el A heterogén szerkezetű mondatok, A tárgyas igei szerkezetek,  Az alanyi mellékmondatok és  A kapcsolatos mellérendelő szerkezetek c. fejezeteket.
•	Kritikai szövegkiadások: A Keszthelyi Kódex megjelentetése és az Érsekújvári Kódex kiadási munkálatainak befejezése.
•	Létrehozzák a Magyar történeti fonológiai adatbázis kereteit és megkezdik a feltöltését. 

Élőnyelvi kutatások 
•	A Budapesti Szociolingvisztikai Interjú (BUSZI-2) munkálatai 2006–2009-ben az OTKA   támogatásával folytatódnak. A tervezett munka három nagy részből áll: (i) a lejegyzők és az ellenőrök által eltérően értékelt/kódolt adatok újravizsgálása és a végső, kutatható változat létrehozása; az adatproblémák tisztázása (adattisztítás, adatkorrekció); (ii) az adatlekérdező rendszer kialakítása; (iii) elemzések és tanulmányok készítése, konferenciákon történő bemutatásuk, és rangos hazai és külföldi folyóiratokhoz publikálásra benyújtásuk.  2006-ban elkészül 25 interjú irányított beszélgetéseinek másodszor ellenőrzött változata, melynek eredményeképp kialakul a végleges és kutatható változat. Elkészülnek a dBase és FoxPro fájlok összevetéséhez szükséges programok, és megtörténik az adattisztítás és adatkorrekció. Ezt követően megkezdődik a tesztadatok végleges (másodszor ellenőrzött) változatának kialakítása. 
•	A nyelvcsere longitudinális vizsgálata  és  A nyelvi másság dimenziói című projektumok eredményeinek további feldolgozása, rangos kiadóknál publikálása, konferencia előadásokon való bemutatása. 
•	A siketek jelnyelve kutatásához kapcsolódóan 12 interjút készítenek siket gyerekek szüleivel, 12 siket tanulóval pedig nyelvhasználati kérdőívet és tesztet vesznek fel.  
•	Elvégzik a Lexicon Grammaticorum: Who’s Who in the History of World Linguistics 22 magyar cikkével kapcsolatos szerkesztői teendőket.
•	A budapesti almintán  elvégzett Nézetek-B2 szociolingvisztikai vizsgálat anyagán elvégzik az adatellenőrzés és adatkorrigálás műveleteit, és hozzákapcsolják a szükséges szociológiai változókat. Próbaelemzéseket készítenek a valóságosidő-változások terén.
•	Megindítják a Dimensions of Linguistic Otherness: Prospects of Maintenance and Revitalization of Minority Languages című EU projektum munkálatait. 
•	A beás leíró nyelvtan következő fejezeteit fogják elkészíteni:  A szószerkezetek fajtái (elöljárószós szerkezetek, igés szerkezetek, a jelzői módosítós szerkezetek,a birtokos szerkezetek, az összetett állítmányok, a tagadást tartalmazó szerkezetek, az ige-bővítmény kapcsolatok fajtái). A mondatszerkezetek (a kérdések fajtái, a bővítmények sorrendje, a tagmondatok fajtái, a mellékmondatok).
•	Elkészül egy doktori disszertáció  Átok, eskü és társadalmi nem egy erdélyi roma közösség nyelvi ideológiájában és gyakorlataiban címmel.

Finnugrisztikai  kutatások  
Számítógépes adatbázisok és programok fejlesztése:
•	Az  Uráli és permi etimológiai adatbázist (UPEDb). az A-K kezdetű lexémákkal tovább bővítik.
•	Az Uráli Etimológiai Adatbázist (UEDb) a 2001–2005-ös szakirodalmi anyaggal és újabb rekonstrukciókkal (Janhunen, Sammallahti) töltik fel.
•	A számítógépes morfológiai elemző rendszereket újabb nyelvi anyagokon tesztelik. 
Permisztika: 
A permi  magyar nyelvtörténeti párhuzamok kutatása, az eredményekről tanulmányt készítenek.
Az Udmurt nyelvjárási atlasz anyagának gyűjtése, újabb kutatópontok kijelölésével.
Obi-ugrisztika: 
•	A modern hanti (írott) nyelv vizsgálata.
•	A Schmidt Éva Könyvtár következő kötetének (munkacíme: Serkáli osztják nyelvtan és szövegek) előkészítése, lehetőség szerint publikálása.
•	Schmidt Éva hagyatékának gondozása (beleértve a digitalizálás forrásainak keresését).
Szamojédológia:
•	A nganaszan morfológiai elemző kifejlesztésére a terepmunka előkészítése, kérdőívek kidolgozása (sikeres OTKA pályázat esetén) 
•	Megkezdik a szamojéd nyelvek tagadó konstrukcióiról szóló monográfia előkészítését.
•	Megvizsgálják, hogy A fonológia és morfológia analógia-alapú megközelítése c. OTKA pályázat keretében kidolgozott modell alkalmazható-e az uráli nyelvekre.
Tipológia:
•	Az Uráli nyelvek tipológiája monográfia nyers kéziratának 50%-ban való elkészítése.
Megjegyzendő, hogy a fenti tervek megvalósíthatósága sok esetben támogatás-, illetve pályázatfüggő.

Fonetikai kutatások  
•	A koartikulációs folyamatok vizsgálatát öt területen: fogják végezni:  a) a fonetikai-fonológiai összefüggések elemzése a magánhangzó időtartamának a koartikuláció hatására bekövetkező változásában, b) a szóvégi zöngésség akusztikai-fonetikai vizsgálatának befejezése, c) a magánhangzó–magánhangzó kapcsolatok akusztikai-fonetikai elemzése, d) a magyar mássalhangzó-kapcsolódások vizsgálatának befejezése, és e) a nazális mássalhangzóknak a kardinális magánhangzókra gyakorolt koartikulációja. 
•	Folytatódik a felolvasási stílusok prozódiai szerkezetének akusztikai-fonetikai vizsgálata, valamint az archivált hanganyagok különböző műfajú felvételeinek elemzése a szupraszegmentális szerkezet szempontjából. 
•	Új kutatások: a) a szegmentális szintű megakadásjelenségek, illetőleg az önmonitorozás folyamatának elemzése és b) óvodás gyermekek beszédpercepciójának és a spontán beszédükben előforduló megakadásjelenségek összefüggéseinek a vizsgálata.
•	A beszélő azonosítására alkalmas rendszerek fejlesztése
•	Elvégzik a Beszédkutatás 2006 kötet szerkesztési munkálatait.

Neurolingvisztikai és pszicholingvisztikai kutatások 
•	Magyar anyanyelvű afáziás beszélőktől nyert tesztadatokat értelmeznek a generatív nyelvtan modelljében. 
•	Folytatják a MTA Pszichológiai Kutatóintézetével közös pszichofiziológiai vizsgálatokat, amelynek során a személy- és számjegy egyeztetésére való érzékenységet vizsgálják egészséges személyeknél. A mondatban jelölt idő mentális nyelvtani reprezentációjának kutatására  újabb kísérleteket végeznek az agrammatikus afáziásokkal és egészséges személyekkel.  A kutatás centrumában az a kérdés áll, hogy az agrammatikus afáziások nyelvi zavarait a munkamemória korlátozódása vagy magának a nyelvtani rendszernek a sérülése okozza-e.  Afáziás személyek fonológiai memória kapacitását összevetik a mondatmegértési és grammatikalitás-megítélési tesztekben nyújtott teljesítményekkel.
•	Nyelvi devianciákat tartalmazó adatokat gyűjtenek afáziás személyektől, valamint a nyelvbotlásokból és időskori tévesztésekből. A környezetfüggő, nagy hatókörű fonológiai szekvenciaszervezési stratégiák közül feltárják a szótagszervező eljárásokat és leírják ezek  közös és eltérő műveleteit a fenti három devianciatípusban. 
•	Intézményközi együttműködésben megkezdik az időskorúak nyelve nyelvtani sajátosságainak a kutatását.
•	Az anyanyelv elsajátítása során fellépő specifikus nyelvi zavarnak a magyar nyelven történő megjelenése feltérképezésére tesztsorozatokat készítenek, elvégzik a teszteléseket és értelmezik az eredményeket. 

Orientalisztikai kutatások 
Befejezik  az óegyiptomi etimológiai szótár 3. kötetének készítését és a kéziratot leadják publikációra. Megszerkesztik és nyomdába adják a Turkologischer Anzeiger 27. kötetét. Megjelenik a Fontes Orientales 2. kötete.

Innovációk, fejlesztések végzése

Nyelvtechnológiai és korpusznyelvészeti munkálatok 
•	Közreműködnek a magyar-angol gépi fordító, az ontológiaépítő, és a természetes dialógust modelláló intézményközi projektumokban.. A GVOP Magyar WordNet projektumban elkészítik a teljes magyar igei WordNet adatbázis 75%-át (kb. 7000 synsetet), a konzorciumi partnerekkel közösen pedig a főnévi és melléknévi ontológia 75%-át. Kidolgozzák az általános ontológia gyakorlati alkalmazását bemutató információkinyerő rendszerhez szükséges anaforafeloldó mechanizmust. 
•	Körülbelül 2000 fogalmi csomópontból álló rendszert alakítanak ki a Magyar Egyesített Ontológia csúcsontológiájában. „Finomra hangolják” a csúcsontológia pszichikai tartományra vonatkozó részhálózatát az MTA Pszichológiai Kutatóintézetével illetve a Morphologic Kft.-vel és a Szegedi Tudományegyetemmel együttműködésben az NKFP (Jedlik-) pályázat kereteiben. 
•	Nemzetközi együttműködést folytatnak a Cross-Linguistic Evaluation Forum (CLEF) európai szakmai egyesület által szervezett, nemzetközi információ-visszakereső verseny lebonyolításában. Elkészítik a Magyar Nemzeti Szövegtár átdolgozott változatát, növelik a hozzáférés hatékonyságát, átdolgozzák a lekérdező és kezelőfelületet. 
•	Továbbfejlesztik  a nyelvtechnológiai eszközkészletet a Magyar Nemzeti Szövegtár új változatához, a dokumentumosztályozó és szövegértést támogató alkalmazásokhoz. 
•	Korpusznyelvészeti, számítógépes nyelvészeti kutatásokat végeznek az alábbi témakörökben: főnévi igeneves konstrukciók korpuszalapú vizsgálata, a magyar nyelv szintaktikai elemzése véges állapotú eszközökkel, gépi tanulási algoritmusok a magyar morfoszintaxis automatikus elsajátításában. 
•	A Nyelvbányász NKFP projektum keretében statisztikai adatbányászati technikák alkalmazása angol nyelvű korpuszokon, önszervező tanulási modell kialakítása céljából
•	Az analógiás hasonlóság nyelvi modelljeinek vizsgálata, ennek formalizálása.

Lexikográfiai kutatások.  A magyar nyelv nagyszótára 
•	Elkészül és megjelenik A magyar nyelv nagyszótára első két kötete: a segédleteket (bibliográfiai adatbázisok, szerzői névlista, ragozási táblázatok stb.) tartalmazó apparátuskötet és az 1. szótári kötet.
•	A Cs és D betűkkel folytatódik a címszavak kiválasztása.
•	Folytatódik az elkészült szócikkek szerkesztése és lektorálása, és elkezdődik a C és Cs betűs szócikkek írása.

Az anyanyelvi nevelés fejlesztése
•	A HEFOP 3.1. keretprogramon belül zajló "A" típusú tananyagfejlesztési munkálat keretében elkészítik a szövegértés-szövegalkotás  tananyagát a 6., 8. és 10. évfolyamok számára. Az új tantervek alapján várhatóan 2006. szeptemberében 120 iskolában elkezdődik a kísérleti oktatás a 6., 8. és 10. évfolyamokon.
•	A Nyelvtan-Kommunikáció-Irodalom Tizenéveseknek anyagainak korszerűsítése: a  7-8. évfolyam tankönyveinek átírása, új fejezetekkel való kiegészítése.

Az intézet mint tudományos és információs központ
•	Rendszeresen fejlesztik és bővítik az intézet internetes portálját, a NyelvészInfo levelezőlistát és új szolgáltatásokat vezetnek be. 
•	Meg kívánják hirdetni  – az Akadémiai Kiadóval együttműködésben – a megvédett nyelvész PhD disszertációk kiadására  vonatkozó pályázatot.  
•	Folytatják a kutatási együttműködéseket  az MTA Filozófiai, Néprajzi, Pszichológiai, Nemzeti Etnikai és Kisebbségkutató Intézetével, valamint a bölcsészkarok nyelvészeti tanszékeivel.  
•	Tovább működik az MTA-ELTE kihelyezett Elméleti nyelvészet szakcsoport és Elméleti nyelvészet doktori program. 
•	Közönségszolgálatot biztosítanak, a közönségszolgálati kérdéseket számítógépes adatbázisban dolgozzák fel és a válaszokat az interneten elérhetővé teszik. Széleskörű szakértői tevékenységet folytatnak, nyelvi tanácsadást, véleményezést adnak. 

A tervezett nemzetközi és hazai konferenciák konferenciák:
•	Az intézet – többek között—meg fogja szervezni a következő  konferenciákat: a 3rd Old World Conference in Phonology (OCP3) konferencia,  a 4th Conference of the European Association of Chinese Linguistics (EACL4) c. konferencia,  a VIII. Logic and Language c. konferencia, a Nemzetközi Szamojéd Nyelvészeti Workshop,  a First Central European Student Conference in Linguistics, a Budapesti Uráli Műhely és a Finnugor Szeminárium.