Számítógépes nyelvi adatbázisok a magyarórán

Sass Bálint
MTA Nyelvtudományi Intézet, Korpusznyelvészeti Osztály
joker@nytud.hu

Kivonat
A dolgozatban az E-szókincs projekt keretében elkészült, a magyar nyelv és irodalom tantárgy oktatása során alkalmazható elektronikus tananyagot mutatom be. A tananyag a Sulinet Digitális Tudásbázis részét képezi. A tudásbázisban a tananyagrészek szabadon kombinálhatók, ez teszi lehetővé, hogy a kisebb egységekből a tanár saját maga állítsa össze órájának anyagát. A tananyag hátterét egy három komponensből álló nyelvi adatbázis adja: a 20 millió szavas, kortárs szépirodalmi szöveggyűjteményt alaktani táblázatok és gyakorisági listák egészítik ki. A korpuszban nyelvészetileg relevánsan kereshetünk, az alaktani táblázatok segítségével bemutathatjuk a magyar nyelv gazdag morfológiáját, a gyakorisági listák pedig kvantitatív stilisztikai vizsgálatoknak képezhetik alapját. A nyelvi adatbázisra épülő feladatgyűjtemény különböző alaktani és mondattani problémák (birtokviszony kifejezése, összetett mondatok és szószerkezetek, stb.) mellett foglalkozik a hangalak és jelentés kapcsolatával, a nyelvváltozással, bizonyos nyelvhelyességi kérdésekkel és a helyesírással. Örülnénk, ha a magyartanárok kipróbálnák a gyakorlatban a rendszert, felhasználnák a fenti eszközöket egy-egy nyelvi jelenség jobb megvilágításához. A tananyag a http://sdt.sulinet.hu internetes címen lesz elérhető mindenki számára.
Bevezető
A dolgozatban egy olyan projektről számolok be, aminek keretében a magyar nyelv és irodalom tantárgy oktatásában felhasználható számítógépes tananyagot készítettünk. Egy olyan új lehetőséget mutatok be itt – ez manapság talán sokaknak furcsának tűnhet –, mellyel a jövőben talán a magyarórán is szerepet kaphat a számítógép használata. Arra szeretném bíztatni a vállalkozó kedvű magyar szakos tanárokat, hogy próbálják ki, tartsanak olykor magyarórát tananyagunkat felhasználva. Reményeink szerint be fog bizonyosodni, hogy az alább bemutatandó eszközökkel könnyebb megvilágítani egyes nyelvi jelenségeket. A dolgozatban először bemutatom az E-szókincs projektet, melynek keretében a tananyagok elkészültek. A célkitűzések után a pályáztató által biztosított egységes keretrendszert ismertetem. Ez után következik a háttérként szolgáló számítógépes nyelvi adatbázisokról szóló rész, végül az ezekre az adatbázisokra épülő tényleges tananyag részletes ismertetése.
Célkitűzés
A projekt keretében kortárs szépirodalmi nyelvi adatbázist és hozzá kapcsolódó elektronikus tananyagot hoztunk létre. Alapvetőnek tartottuk, hogy az adatbázisban nyelvészetileg relevánsan kereshetünk, azaz szemben az interneten megszokott szóalakalapú keresőkkel, itt az egyes morfémákra fókuszálva határozhatjuk meg a kérdésünket. Az eszköz segítségével a magyar nyelv és irodalom oktatásában újszerű, gyakorisági és egyéb kvantitatív vizsgálatokat végezhetünk: következtetéseket vonhatunk le a keresés találatainak számából, a gyakorisági listákban közvetlenül vizsgálhatók az összegyűjtött gyakorisági adatok, illetve a magyar morfológia méretbeli gazdagságát is szemügyre vehetjük. Ezen kívül szándékunkban állt az általunk használt nyelvtechnológiai eszköztár bemutatása, hozzájárulva a számítógép-használat népszerűsítéséhez a humán érdeklődésű tanárok és diákok körében.
A keretrendszer
Az E-Szókincs pályázat és projekt az SDT (Sulinet Digitális Tudásbázis) program keretében folyt. A létrejött tananyag a tudásbázis részét fogja képezni. A program nagyszabású célja a teljes körű, Nemzeti Alaptantervnek megfelelő, jó minőségű elektronikus tananyag létrehozása. A pályáztató által biztosított egységes keretrendszer segítségével készülnek a különféle tananyagok, ez biztosítja a majdani egységes megjelenést és működést. A rendszer fontos tulajdonsága a nyitottság: a tananyagok bárki által szerkeszthetők, bárki létrehozhat tananyagegységeket, összeállíthat belőlük tanórákat. Az így létrejött vegyes anyagban a megfelelő minőségi szintet a szaklektorált ún. „értékes közkincs” minősítésű anyagok fogják jelenteni. A tananyagegységek iránti fő követelmény, hogy zárt egészet alkossanak, azaz környezetükből kivéve önmagukban is értelmezhetőek legyenek. Ez teszi lehetővé, hogy az anyagokat szabadon kombinálva a tanár maga állítsa össze órájának anyagát, pl. történelem órához a megfelelő földrajzi tananyagegységeket is átemelve. A tananyagok témákba szerveződnek, azok foglalkozásokból állnak, a foglalkozások pedig ún. lapokból, ami nagyjából egy szokásos internetes oldalnak felel meg. Tartalomban, hosszban egy hagyományos tanórának megfelelő egység a foglalkozás. A tananyagok egyik alapvető formája a tankönyvszerű, képekkel illusztrált szöveg. Ezek kiegészülnek feladatokkal, tesztsorokkal, utóbbiak esetében a rendszer automatikus ellenőrzést fog végezni. Az internetes megjelenésnek köszönhetően a létrejövő tananyag Magyarország határain túl is hozzáférhető lesz, szabadon lehet majd használni a Kárpát-medencében vagy akár a tengeren túl tartott magyarórákon. A Sulinet Digitális Tudásbázis a http://sdt.sulinet.hu címen érhető el jelenleg viszonylag sok, változó minőségű anyaggal feltöltve.
Az SDT egyelőre véleményem szerint egy kísérlet, az elkövetkező években fog kiderülni, hogy mennyire bizonyul hasznosnak, mennyiben találják a tanárok alkalmasnak eszköznek.
Nyelvi erőforrások
A projekt keretében először kialakítottuk a nyelvi adatbázist. A tananyag ezekre épül, sok helyen utal rájuk, a feladatok során megköveteli használatukat. Az adatbázis három részből áll, háromféle nyelvi erőforrás alkotja: a szövegtár, az alaktani táblázatok és a gyakorisági listák.
Szövegtár
A fő komponens a szövegtár, egy 20 millió szavas kortárs szépirodalmi korpusz. A szöveg hozzáadott információt tartalmaz: morfológiailag elemezve és egyértelműsítve van. Az elemzés automatikus módszerekkel történt. Az elemző program minden szóalakhoz meghatározta a lehetséges szótövet, szófajt és ragozási információt (pl. a várnak szóalak esetében ['vár', ige, jelen idő, kijelentő mód, egyes szám, első személy] vagy ['vár', főnév, részeseset] illetve pl. a termet szóalak esetében [’terem’, főnév, tárgyeset] vagy [’termet’, főnév, alanyeset]); az egyértelműsítő program pedig statisztikai módszerrel, a szövegkörnyezet figyelembevételével megállapította, hogy ezek közül adott esetben melyik a helyes. Az eljárás eredményeképpen az adatbázisban minden egyes szó mellett szerepelnek ezek az adatok, ez teszi lehetővé a nyelvészetileg releváns keresést. Az automatikus módszer miatt előfordulnak elemzési hibák, a korpuszban a helyesen elemzett szavak aránya 97,5% fölötti.
A szövegtárhoz többszempontú keresőfelület tartozik: lehetőség van egy szó illetve szópár keresésére, megadhatjuk a szófajt és tetszőleges mértékben behatárolhatjuk, hogy mely ragozott alakokra vagyunk kíváncsiak, azaz a hozzáadott nyelvi információt tetszőleges „mélységben” lekérdezhetjük. Kereshetünk a teljes korpuszban, egy szerző összes műveiben illetve adott szerző adott kötetében. Megadhatjuk például, hogy a lát szótő múlt idejű, többes számú alakjaira vagyunk kíváncsiak Kálnoky László műveiben. Az eredmény konkordancialistában jelenik meg, azaz szövegkörnyezettel együtt, a keresett szavakat középen egymás alá rendezve. A keresett szó mellett opcionálisan a szótő és a ragozási információ is megjelenik. A versek folyó szövegként jelennek meg, a verssortörést perjel jelzi. A felület elérhető a http://corpus.nytud.hu/e-szokincs/szovegtar internetes címen.
Alaktani táblázatok
Elekfi László Magyar Ragozási Szótára alapján készültek el az alaktani táblázatok. Itt megtaláljuk adott ige vagy névszó esetén egyrészt a szó paradigmájának szöveges megfogalmazását, másrészt a paradigma kifejtését, azaz összes ragozott alakot. Az egyes alakok továbbtoldalékolhatósága külön jelezve van. A másik funkció pedig, hogy adott igei vagy névszói paradigmához lekérdezhetjük az összes ahhoz a paradigmához tartozó szó listáját. Az alaktani táblázatok alkalmas eszköz a magyar nyelv morfológiai gazdagságának bemutatására és vizsgálatára. A felület a http://corpus.nytud.hu/e-szokincs/alaktan internetes címen érhető el.
Gyakorisági listák
Gyakorisági listákban a korpusz nyelvi elemeinek gyakoriságát, előfordulási számát vizsgálhatjuk. Gyakorisági lista kérésekor két szempontot adhatunk meg: a nyelvi elem típusát (szóalak, szótő vagy szófaj) illetve a vizsgálandó korpusz méretét (teljes korpusz, szerző életműve vagy adott szerző adott műve).
Két kedvcsináló ötlet ahhoz, hogy hogyan, mire használhatjuk irodalmi művek elemzésekor a számszerű gyakorisági adatokat.
1. Vessük összes Tamási Áron és Kálnoky László életművének szótő szerinti gyakorisági listáit. Azt tapasztaljuk, hogy Tamásinál sokkal ritkábbak a kötőszavak, hogy igék tekintetében a mindkettőjüknél leggyakoribb van után Tamásinál a mond, Kálnokynál a tud következik, illetve hogy Kálnokynál nagyobb a szókincs. El lehet gondolkodni azon, hogy a fentieknek mi lehet a hátterében, mennyiben ok a próza és vers közötti különbség, mennyiben a két szerző személyisége stb.
2. Nemes Nagy Ágnes két kötetének gyakorisági listáit összevetve pedig a témáról, a tartalomról mondhatunk talán valamit. A Szó és szótlanság leggyakoribb főnevei: vers, szó, költő, kép, költészet; Az aranyecset című kötetben pedig: kéz, szem, ecset, ember, nap a legtöbbször szereplő főnevek.
A gyakorisági listák felülete elérhető a http://corpus.nytud.hu/e-szokincs/gyakorisag internetes címen.
A tananyag
A fent bemutatott keretrendszerrel készült el az ismertetett nyelvi erőforrásokra épülő SDT-be integrált tananyag. Ez lényegében gyakorló magyar szakos pedagógusok munkája. Az ő feladatuk volt, hogy megismerkedve az erőforrásokkal végiggondolják, hogy a tanmenet mely pontjain lehetne azokat haszonnal alkalmazni, hol segíthetik a tananyag jobb megértését. Az így kialakult főbb témák kidolgozása során magyarázatok, feladatok és tesztsorok készültek, a lehető legjobban kihasználva a nyelvi erőforrások lehetőségeit. A feladatok nyíltak, a tesztsorok zártak, utóbbiak esetében az SDT rendszer automatikusan ellenőrizni tudja a megoldás helyességét. A munka során több mint 24 tanórányi anyag készült el. A Sulinet Programiroda ígérete szerint az SDT-be integrált tananyag 2006. tavaszától lesz elérhető az interneten, a http://sdt.sulinet.hu címen.
A tananyag felépítése
A tananyag első fontos fejezete megismertet a nyelvi erőforrások használatával, nyilván mindenképpen érdemes legelőször ezt feldolgozni. „Fejezetek az alaktan és a mondattan köréből” összefoglaló cím alatt számos téma kerül sorra, ez a nagy fejezet alkotja a tananyag gerincét. Toldalékolási feladatok, az igenevek és a tárgy mellett részletesen tárgyaljuk magyar birtokviszony különböző aspektusait. Itt található a részletes szószerkezettani fejezet valamint az összetett mondatokkal foglalkozó tananyagrész.
A tankönyvekkel ellentétben az elektronikus forma nem szab megkötéseket a terjedelem tekintetében. Ezt kihasználva a Hangalak és jelentés témakörénél két különböző felfogású párhuzamos tananyagrészt készítettünk el. Az induktív változatban a jelenségek vizsgálatát követően következtetéseket vonunk le, a deduktív változatban pedig először a definíciókat látjuk, ezt gyakoroltató feladatok követik. Természetesen nincs szükség mindkét változat egyidejű oktatására, a tanár választhatja ki a körülményekhez, tanulócsoporthoz jobban illőt. A nyelv változását az igekötővé válás példáján mutatjuk be, majd nyelvhelyességi és a helyesírás gyakoroltatásával foglalkozó rész zárja a tananyagot.
Mintafeladatok
Illusztrációként nézzünk három kiragadott feladatot.
Birtokviszony
Az alaktani táblázatokban való elmélyedésre hív az egyik birtokviszonnyal foglalkozó feladat. Adott szavak ragozott alakjaiból kell kiválasztani a birtokviszonyt kifejezőket, különválasztva a ragos és a jeles alakokat. Szembesülhetünk a magyar nyelv bonyolult alaktanával, változatos toldalékrendszerével, és tudatosíthatjuk, hogy hányféleképpen lehet kifejezni a birtokos szerkezetet a magyarban, illetve hogy mi a toldalékok szerepe és hogy ezek a toldalékok hogyan kombinálhatók.
Összetett mondatok
Egy másik feladatban összetett mondatokat kell keresni a szövegtárban kötőszó alapján. Ki kell válogatni, és csoportosítani a megtalált valódi összetett mondatokat. A feladat kapcsán láthatja a diák, hogy hogyan fordulnak elő valójában a kötőszavak az élő nyelvhasználatban, és le lehet szűrni a tanulságot, hogy pusztán a kötőszóra alapozva nem mindig összetett mondatot találunk, hanem sok esetben kötőszóval összekapcsolt szószerkezetet. A szövegtár hasznát és korlátját is tapasztaljuk, valamint el lehet gondolkodni – és ez már igazi nyelvészeti kérdés –, hogy pontosan hogyan is néznek ki az összetett mondatok, milyen a szerkezetük és hogyan lehetne megfogalmazni olyan feltételeket, melyeknek már csak valóban összetett mondatok felelnek meg.
Létige és határozói igenév használata
A nyelvhelyességi fejezet többek között a létige + határozói igenév használatával foglalkozik. Az egyik feladatban a van illetve a lesz melletti határozói igenév gyakorisági adatait kell összehasonlítani. Azt látjuk, hogy nagyjából kétszer annyiszor használjuk a van mellett mint a lesz mellett. Érdemes a diákokkal elgondolkodni azon is, hogy ennek mi az oka.
Közreműködők
A munkálatokban magyartanárok (Csábi Domonkos, Hamza Ágnes, Kulin Ágnes, Szűcs Gábor és Tilless Béláné) valamint az MTA Nyelvtudományi Intézet Korpusznyelvészeti Osztályának számítógépes nyelvész munkatársai (Váradi Tamás, Nagy Viktor, Oravecz Csaba, Sass Bálint) vettek részt.
Összegzés
Befejezésként újból csak bátorítani szeretném a magyar szakos pedagógusokat, hogy ismerkedjenek meg az E-szókincs tananyaggal, fedezzék fel a benne rejlő lehetőségeket. Próbálják ki, tartsanak egyszer-egyszer számítógéppel támogatott magyarórát. A bemutatott nyelvi erőforrások az interneten keresztül az SDT-től függetlenül is használhatók: http://corpus.nytud.hu/e-szokincs. Az SDT-be integrált tananyag a http://sdt.sulinet.hu címen lesz elérhető. A tapasztalatokról várjuk visszajelzéseiket a joker@nytud.hu emailcímen.