Bihari Boglárka

Afáziások szemantikus memóriájának vizsgálata

                       Tudományos Ösztöndíj Pályázat
                                                                                               2005. tavasz
Tartalomjegyzék

Absztrakt................................................................................................................................3
1.Bevezetés.............................................................................................................................4
2.Anyag és módszer, hipotézisek...........................................................................................6
3.Az előkísérlet eredményei...................................................................................................7
4.1.A kísérlet eredményei – Az 1. beteg..............................................................................11
4.2.A kísérlet eredményei – A 2. beteg................................................................................14
4.3.A kísérlet eredményei – A 3. beteg................................................................................16
4.4.A kísérlet eredményei – A 4. beteg................................................................................18
4.5.A kísérlet eredményei – A kontroll személy..................................................................20
5.Következtetések.................................................................................................................22
Felhasznált irodalom............................................................................................................25
Mellékletek...........................................................................................................................27

Absztrakt

Dolgozatomban Broca afáziások szemantikus memóriarendszerének működését vizsgálom kísérleti módon. A kísérlet célja a vizsgálati személyek kategorizációjának és szemantikus asszociációinak elemzése és leírása. A vizsgálat lényegi részét megelőzte egy elővizsgálat, melynek funkciója annak felderítése volt, hogy a résztvevők milyen mértékben képesek az egyes fogalmakat felismerni és aktiválni. A kísérlet során a vizsgálati személyeknek szét kellett válogatniuk különböző kategóriák elemeit ábrázoló képeket az instrukciókat követve. Az elővizsgálat során verbális és vizuális eszközöket egyaránt használtam (ti. szókártyák és képek), míg maga a kísérlet csupán képek segítségével történt.
Az eredmények alapján a következő konklúziók vonhatók le: 1.a kategorizációs hibák nem mutattak korrelációt az előkísérlet adataival, így a tévesztések feltehetően egyéb, globális kognitív folyamatok rendellenességeivel magyarázhatók; 2.az asszociációk esetében a perceptuális szemantikai tulajdonságok elsődlegeseknek bizonyultak a funkcionálisokkal szemben; 3.az átfedő kategóriák nagy mértékben összemosódtak, mely az irányított felejtés funkciójának károsodásával magyarázható, ami a munkamemória területének sérüléséből adódhat, illetve 4.a munkamemória gyengeségével magyarázható az első beteg esetében a kategóriák teljes keveredése, hiszen itt a keresési parancs rövid távú megtartásának nehézségéről lehet szó. 5.Ugyanakkor az eredmények az értésbeli képességek különbségeivel is korrelálnak. A kapott eredményeket összefüggésbe hoztam neurológiai szempontokkal, ami rövidebb esettanulmányok leírását tette lehetővé, illetve az egyes betegek teszteredményeit is összevetettem.

1.Bevezetés

A kategorizáció vizsgálata a sémák elrendezésének vizsgálatát jelenti, ahol is a séma olyan fogalomként értelmezhető, melyhez szemantikai tulajdonságok kapcsolódnak. A szemantikus memóriabeli elrendeződés egyrészt hálózatos (ld. Pléh 1997 és 1998; Caramazza 1997; Cohen & Eichenbaum 1994; Gósy 1999; Tolcsvai Nagy 2001), másrészt felépítésével kapcsolatban feltételezhető egyfajta hierarchikusság is. Levelt (1992) szerint ha A fogalom hiponimje B-nek, akkor A fogalom aktiválása esetében B fogalom is aktiválódik. (Caramazza 1997) A hierarchikusság elméletére példát is hoz Baddeley (2003): úgy véli, a kutya fogalomnak kapcsolódnia kell az állat, illetve a háziállat fölérendelt fogalmakhoz, illetve alárendelt fogalmakhoz, mint például a dán dog. Schank (1982) modelljében a sémaszerű „memóriaszerveződési csomagok” (MSZCS) meta MSZCS-be szerveződnek, s így például az utazás fogalmába tartoznak a repülővel vagy hajón való utazással, a szállodafoglalással, találkozókkal kapcsolatos MSZCS-k is. (Baddeley 2003) Tehát a fogalmak memóriabeli szerveződésére valószínűsíthetően jellemzőek az alá-fölérendeltségi viszonyok, vagyis az, hogy hierarchikus szemantikai struktúrákat alkotnak, melyek az egy jelentéskörbe tartozó fogalmakból állnak. Az egymáshoz jelentésben közelebb álló fogalmi rendszerek, szemantikai struktúrák, térben is egymáshoz közelebb épülhetnek ki; Collins és Loftus (1975) „szemantikus távolság” fogalma is arra utal, hogy az, hogy a fogalmak mennyire szorosan kapcsolódnak egymáshoz, összefüggésben áll azok hálóbeli pozíciójával, egymáshoz való közelségükkel. (Baddeley 2003)      
             Úgy vélem, a kategóriák és a hierarchikus szemantikai struktúrák viszonyát úgy határozhatjuk meg, hogy a szemantikai struktúrák vagy egy bővebb kategóriának, vagy több szűkebb kategóriának feleltethetők meg. Nem tartom lehetségesnek, hogy minden egyes kategória külön szemantikai struktúrában reprezentálódjon, hiszen az agy gazdaságosságra való törekvését figyelembe véve azt mondhatjuk, hogy ha két kategória szorosabban kapcsolódik egymáshoz, nem valószínű, hogy új struktúrát kezdünk kiépíteni. Ugyanakkor ehhez a gondolatmenethez hozzá kell fűznünk, hogy mind a kategóriák felépítése, mind általában véve a szemantikus tudás elrendezése, egyéni (ami nem jelenti a közös vonások hiányát, mely például kulturálisan meghatározott lehet), amire Bańczerowski (2000) is utal: „Az emberi ész által létrehozott kognitív (megismerési) kategóriák nem azonosak az objektív valóságban megtalálható kategóriákkal, hanem olyan képét tükrözik a világnak, amilyennek látjuk, amelyben hiszünk, és nem olyat, amely a valóságban létezik.” (Bańczerowsi 2000, 1) A kísérlet megtervezésekor tisztában voltam azzal, hogy az én kategorizációs elképzelésem és a vizsgálati személyek kategorizációja között akadhatnak különbségek, de feltételeztem, hogy ha egy-egy kategóriával vagy egy-egy elemmel kapcsolatban a vizsgálati személyek nézőpontja általában (vagy gyakran) megegyezik, az a szemantikus reprezentáció egy lehetséges módja, mely esetleg a sajátomtól eltér.
             A kísérlet során nem csupán a kategóriák szerveződése lesz megfigyelhető, hanem a munkamemória működése is az emlékek előhívásában, az információk rövid távú megtartásában, illetve azok összeszervezésében, tehát a reprezentációképzésben. A rövid távú emlékezet operációját a következőképpen írja le Péter (1991): 

Az agyféltekék különböző területein zárt neuronláncok találhatók. Egy ilyen láncon elindult impulzus hosszú ideig körbe halad, majd az idő múlásával az ingerület spontán elhal vagy más területeken képződő gátlás semlegesíti. Ebben a folyamatban a neuronok különböző funkciójú csoportjai vesznek részt (Konorski, 1961): Az „on’-elemek, melyek az ingerbehatás egész tartama alatt aktiválódnak, illetve az inger megszűnését követően még egy ideig aktívak maradnak, és az „off”-elemek, melyek az inger megszűnte után működnek és az emléknyomok megszűnéséért felelősek.” (Péter 1991, 117)

Négyessy (2003) modelljében a munkamemória két, önmagában is összetett komponensből áll: egy alárendelt szerepű kisegítőrendszerből, melynek szerepe az információ aktivált formában tartása, és egy, a kisegítőrendszer által szolgáltatott információt processzáló központi végrehajtó egységből. Ez utóbbi két további rendszerre osztható a fonologikus körre és a vizuospaciális körre. Baddeley (2003) szerint ezek nem csupán az információk fenntartásában vesznek részt, hanem azok manipulálásában is. A fonologikus kör további két komponensre bontható: a fonológiai tárra és az artikulációs kontrollfolyamatra. A fonológiai tár foglalkozik a beszéd alapú információk megtartásával, illetve szerepe van a megértésben is; az artikulációs kontrollfolyamat működése pedig a belső beszéden alapul, melynek segítségével frissíteni tudjuk a fonológia tárban található emléknyomokat.                                            
             A következőkben ismertetem a kísérleti módszert, a vizsgálatban résztvevőket, s kifejtem hipotéziseimet. Ezt követően kerülnek leírásra az előkísérlet eredményei, majd pedig a kísérlet eredményei. A vizsgálati személyeket egyéni esetekként szándékozom tárgyalni, ám az eredmények összevetésére is több ponton sor kerül majd.

2.Anyag és módszer, hipotézisek
             A kísérletben négy Broca afáziás beteg és egy kontroll személy vett részt. A négy beteg közül egyikük inkább globális afáziásnak tekinthető, így nála nem csupán a beszédprodukció, hanem a beszédértés is súlyosan sérült. Ezen beteg jellemezhető a globális afázia általános tüneteivel: „súlyos zavarok valamennyi nyelvi funkcióban, alig van, vagy egyáltalán nincsen beszédprodukció, a beszédmegértés nagyon korlátozott”. A feltételezett deficit: „a nyelvi produkáló és feldolgozó rendszer összeomlása”. (Bánréti 1997, 11) Ezzel szemben a Broca afáziások alapvető tünetei: „a beszédprodukció zavara, mondatrészleteket produkáló, elakadó, töredezett, lassú beszéd, szótalálási nehézségek, gyakran elhagyott funkciószavak, , hiányzó ragok, elhagyott toldalékok, monoton intonáció, artikulációs hibák, viszonylag ép beszédértő képesség”. (Bánréti 1997, 9)
              A kísérletet megelőzte egy előkísérlet, melyben először egy-egy adott szókártyához kellett kiválasztani a képek közül a hozzá illőt, majd a képhez kellett társítani a szókártyát. A szavak és képek a következők voltak: (állatok:) kutya, macska, ló, tehén, oroszlán, tigris; (növények:) fa, fű, bokor, virág; (virágok:) rózsa, tulipán, liliom, nárcisz; (ruhák:) nadrág, ing, blúz, bunda, hálóing; (bútorok:) asztal, szék, ágy, lámpa, szekrény; (ételek:) leves, tészta, sütemény, főzelék, rizs, szendvics; (gyümölcsök:) alma, narancs, málna, cseresznye, szőlő, ribizli; (játékok:) autó, baba, hinta, csúszda, bohóc, társasjáték; (ékszerek:) gyűrű, fülbevaló, medál, karkötő, lánc, óra; (sportok:) foci, biciklizés, pingpong, tollas, box. (A feladatsort ld. a Mellékletekben.) Tehát látható, hogy a kategóriaelemek közül általában véve a prototipikusabbakat választottam ki. Ezt követte a vizsgálat lényegi része, mely csak a képek felhasználásával történt, ezáltal mentesítve a betegeket az olvasás nehézsége alól (a fogalmak pedig képekkel is aktiválhatók). A kísérlet első két feladatában a vizsgálati személyeknek két kategória képei közül kellett kiválasztani az egyik kategória elemeit, amelyek esetében azt az instrukciót adtam, hogy pl. ’Válassza ki a gyümölcsöket!’ (másik kategória: ételek) (Ezt általában módosítanom kellett arra, hogy ’Kérem a kezembe (pl.) a gyümölcsöket!’, mert úgy tűnt, ez a konkrétabb utasítás hatékonyabb.) A harmadik feladat az asszociációkra irányult, amikor is egy-egy adott képhez kellett kiválasztani egy másik kategória képei közül a hozzá tartozó(ka)t a vizsgálati személy háttértudása alapján. (A feladatsort ld. a Mellékletekben.) Akiknél szükségesnek bizonyult, megismételtem a kísérletet, s a második alkalom eredményei is rögzítésre kerültek.
              A kísérlet során a következők voltak a hipotéziseim: 1.mivel a betegek különböző agyi területein található a sérülés, feltételeztem, hogy azok fogják gyengébb eredménnyel megoldani a feladatokat, akiknek a sérülése kiterjedtebb (a temporális és parietális részeket is nagyban érinti), hiszen ezáltal a szemantikus memória működésében is deficit jelentkezhet. 2.Ennek ellenére tételeztem, hogy a vizsgálati személyek többnyire sikeresen fogják megoldani a feladatokat, hiszen nem lesz szükség hangzóbeszédre, illetve a kategóriák elemei általában prototipikusak. Csupán az asszociációk okozhatnak majd nehézséget, hiszen ezek komplexebb kognitív működésekkel mennek végbe (a keresési parancsot a vizsgálati személynek kell kitalálnia). 3.Az általam vizsgált kategóriák két csoportba voltak sorolhatók: élőlények és tárgyak. Ezek szemantikai aktivációját és a neuronális hálóban való reprezentációját fontosnak tartottam megvizsgálni, hiszen a szakirodalom is eltérő álláspontokat képvisel a megosztott neuronális rendszer kérdésében. Elképzelhető, hogy az állatokról és a növényekről való tudásunk reprezentációja az agykéreg más területét érinti, mint például az eszközök reprezentációja, hiszen az előbbi két kategória evolúciósan kiemelt szerepű. (Caramazza & Shelton 1998, in:Tyler, Bright, Dick, Tavares, Pilgrim, Fletcher, Greer & Moss 2003) A kategóriaspecifikus deficitek magyarázatául szolgált az a feltevés is, hogy a különböző szemantikai tulajdonságok – így például a szenzoros vagy a funkcionális tulajdonságok – különböző kortikális régiókban reprezentálódnak. (Warrington & McCarthy 1983, in: Tyler, Bright, Dick, Tavares, Pilgrim, Fletcher, Greer & Moss 2003) Tyler, Bright, Dick, Tavares, Pilgrim, Fletcher, Greer és Moss (2003) eredményei a kategóriaspecifikus különbségeknek ellentmondtak, csupán az állatok kategóriájának esetében észleltek enyhe aktivációt az inferioralis occipitalis cortexben. 
A jelen kísérlettel kapcsolatban feltételeztem, hogy a kísérlet eredményei valamelyest választ adhatnak a fent részletezett problémára is, mivel vizsgáltam mind élő, mind élettelen entitások kategóriáit egyaránt, így összevetésre nyílik majd lehetőség.

3.Az előkísérlet eredményei
               Az előkísérlet során a vizsgálati személyeknek először egy-egy szókártyához kellett kiválasztani az azt ábrázoló képet (a kategória képei közül), majd egy-egy képhez az ahhoz tartozó szókártyát. Az eredményeket táblázatba foglaltam; 1-essel jelöltem, ha a beteg elsőre jó megoldást adott, 2-essel, ha másodjára stb.:

	1.beteg	2.beteg	3.beteg	4.beteg	Kontroll	
Szó – kép:
kutya	
2	
2	
1	
1	
1	
macska	1	1	1	1	1	
ló	1	2	1	1	1	
tehén	2	2	1	1	1	
oroszlán	1	1	1	1	1	
tigris	5	1	1	1	1	
fa	1	4	1	1	1	
fű	4	1	1	2	1	
bokor	3	2	1	1	1	
virág	2	3	1	1	1	
nadrág	4	1	1	2	1	
ing	1	1	1	2	1	
blúz	1	2	1	1	1	
bunda	4	1	1	1	1	
hálóing	5	1	1	1	1	
asztal	1	3	1	1	1	
szék	1	1	1	1	1	
ágy	1	3	1	1	1	
lámpa	1	1	1	1	1	
szekrény	2	2	1	1	1	
Kép – szó:
kutya	
1	
2	
1	
1	
1	
macska	1	1	1	1	1	
ló	1	1	1	1	1	
tehén	1	1	1	1	1	
oroszlán	1	1	1	1	1	
tigris	2	1	1	1	1	
fa	4	3	1	2	1	
fű	2	3	1	3	1	
bokor	3	2	1	1	1	
virág	1	1	1	1	1	
nadrág	2	3	1	1	1	
ing	5	1	1	1	1	
blúz	2	2	1	3	1	
bunda	2	1	1	1	1	
hálóing	2	1	1	2	1	
asztal	1	-	1	1	1	
szék	1	2	1	1	1	
ágy	1	1	1	1	1	
lámpa	2	1	1	1	1	
szekrény	1	1	1	1	1	
Szó-kép:
rózsa	
3	
2	
1	
1	
1	
tulipán	1	1	1	2	1	
liliom	2	1	1	3	1	
nárcisz	2	1	1	1	1	
leves	4	4	1	2	1	
tészta	1	6	1	1	1	
sütemény	1	1	1	6	1	
főzelék	5	2	1	1	1	
rizs	1	1	1	1	1	
szendvics	4	1	1	2	1	
alma	1	2	1	1	1	
narancs	6	1	1	1	1	
málna	1	1	1	1	1	
cseresznye	2	3	1	1	1	
szőlő	1	1	1	1	1	
ribizli	1	1	1	1	1	
autó	1	4	1	1	1	
baba	1	2	1	1	1	
hinta	1	4	1	2	1	
csúszda	1	4	1	1	1	
bohóc	3	1	1	1	1	
társasjáték	1	1	1	1	1	
gyűrű	3	4	1	1	1	
fülbevaló	5	3	1	1	1	
medál	5	3	1	1	2	
karkötő	2	1	1	1	1	
lánc	2	1	1	1	1	
óra	3	1	1	1	1	
foci	1	3	1	1	1	
biciklizés	1	1	1	1	1	
pingpong	1	1	1	2	1	
tollas	1	5	1	1	1	
box	4	1	1	1	1	
Kép – szó:
rózsa	
4	
1	
1	
1	
1	
tulipán	3	1	1	1	1	
liliom	1	1	1	1	1	
nárcisz	2	2	1	1	1	
leves	1	2	1	2	1	
tészta	2	3	1	2	1	
sütemény	2	3	1	1	1	
főzelék	6	1	1	1	1	
rizs	1	1	1	1	1	
szendvics	3	1	1	1	1	
alma	5	1	1	1	1	
narancs	5	2	1	1	1	
málna	5	1	1	1	1	
cseresznye	3	1	1	1	1	
szőlő	1	1	1	1	1	
Ribizli	3	2	1	1	1	
Autó	1	1	1	1	1	
Baba	1	1	1	1	1	
Hinta	1	1	1	1	1	
Csúszda	1	1	1	1	1	
Bohóc	1	1	1	1	1	
Társasjáték	2	1	1	1	1	
Gyűrű	3	1	1	5	1	
Fülbevaló	4	1	1	1	1	
Medál	3	1	1	1	1	
Karkötő	3	1	1	1	1	
Lánc	-	1	1	1	1	
Óra	5	1	1	1	1	
Foci	2	2	1	1	1	
Biciklizés	1	1	1	1	1	
Pingpong	5	2	1	2	1	
Tollas	2	2	1	1	1	
Box	1	4	1	1	1	

A fogalmak oda-vissza történő vizsgálatának (szóról képre, képről szóra) eredményeit egyetlen százalékos eredményben összegeztem minden szó esetében, mely már objektívabban jelezheti, hogy milyen mértékben tudott aktiválódni az adott fogalom. (A százalékos eredményt a következő módon kaptam meg: az egyes elemeknek különböző százalékos értékeket tulajdonítottam, aszerint, hogy hány elemből állt a kategória – ha hat elemből állt a kategória, 20%-kal csökkentek az értékek, ha ötből, 25-tel, ha pedig négyből, 33,33%-kal – és hogy hányadszorra találta el a vizsgálati személy a jó megoldást. Majd egy-egy szó esetében a két eredmény számtani közepét vettem.) Az eredményeket a következő táblázat mutatja: 

Szavak	1.beteg	2.beteg	3.beteg	4.beteg	Kontroll	
Kutya	90%	80%	100%	100%	100%	
Macska	100%	100%	100%	100%	100%	
Ló	100%	90%	100%	100%	100%	
Tehén	90%	90%	100%	100%	100%	
Oroszlán	100%	100%	100%	100%	100%	
Tigris	50%	100%	100%	100%	100%	
Fa	50%	16,66%	100%	83,33%	100%	
Fű	33,33%	66,66%	100%	50%	100%	
Bokor	33,33%	66,66%	100%	100%	100%	
Virág	83,33%	66,66%	100%	100%	100%	
Nadrág	50%	75%	100%	87,5%	100%	
Ing	50%	100%	100%	100%	100%	
Blúz	87,5%	75%	100%	75%	100%	
Bunda	50%	100%	100%	100%	100%	
Hálóing	37,5%	100%	100%	87,5%	100%	
Asztal	100%	25%	100%	100%	100%	
Szék	100%	87,5%	100%	100%	100%	
Ágy	100%	75%	100%	100%	100%	
Lámpa	87,5%	100%	100%	100%	100%	
Szekrény	87,5%	87,5%	100%	100%	100%	
Rózsa	16,65%	83,33%	100%	100%	100%	
Tulipán	66,66%	100%	100%	83,33%	100%	
Liliom	83,33%	100%	100%	66,66%	100%	
Nárcisz	66,66%	83,33%	100%	100%	100%	
Leves	70%	60%	100%	75%	100%	
Tészta	90%	30%	100%	87,5%	100%	
Sütemény	90%	80%	100%	50%	100%	
Főzelék	10%	90%	100%	100%	100%	
Rizs	100%	100%	100%	100%	100%	
Szendvics	50%	100%	100%	90%	100%	
Alma	60%	90%	100%	100%	100%	
Narancs	10%	90%	100%	100%	100%	
Málna	60%	100%	100%	100%	100%	
Cseresznye	70%	80%	100%	100%	100%	
Szőlő	100%	100%	100%	100%	100%	
Ribizli	70%	90%	100%	100%	100%	
Autó	100%	70%	100%	100%	100%	
Baba	100%	90%	100%	100%	100%	
Hinta	100%	70%	100%	90%	100%	
Csúszda	100%	70%	100%	100%	100%	
Bohóc	80%	100%	100%	100%	100%	
Társasjáték	30%	100%	100%	100%	100%	
Gyűrű	50%	70%	100%	60%	100%	
Fülbevaló	30%	80%	100%	100%	100%	
Medál	40%	80%	100%	100%	90%	
Karkötő	60%	100%	100%	100%	100%	
Lánc	40%	100%	100%	100%	100%	
Óra	40%	100%	100%	100%	100%	
Foci	87,5%	62,5%	100%	100%	100%	
Biciklizés	100%	100%	100%	100%	100%	
Pingpong	50%	87,5%	100%	80%	100%	
Tollas	87,5%	37,5%	100%	100%	100%	
Box	62,5%	62,5%	100%	100%	100%	

Ezen eredmények felhasználásra kerülnek majd a kísérletet követően, hiszen a vizsgálat és az elővizsgálat eredményei között esetlegesen korreláció lesz megfigyelhető.

4.1.A kísérlet eredményei – Az 1. beteg

1.kép (A törzsdúcok: nucleus caudatus, globus pallidus, putamen) 

              T.I.-né (szül. 1947): CT eredmény: Az oldalkamra bal oldali szarvai komprimáltak, ezen az oldalon a sulcusok elsimultak. Bal oldalon a törzsdúcok szintjében (ld. 1.kép) kezdődve a convexitas felé terjedve szabálytalan alakú, diszkrét, kiterjedt hypodenzitás látható. A bal hemisphaeriumban az arteria cerebri media ellátási területén

 ischaemiás laesio feltételezett. (Ez az agy vérellátásának romlását jelentette, mely nem csupán bal oldali kérgi területek jelentős részére, köztük a Broca és Wernicke areákra, lehetett kihatással, hanem más funkcionálisan kulcsfontosságú területekre is.) Ezen agyféltekében oedema is megfigyelhető.                                                                                                          
A sérülés kiterjedtsége és a beszédprodukció és –értés együttes zavara miatt ezen beteg esetében feltételezhető a globális afázia. Az előkísérlet során általában véve gyengébb eredményt nyújtott, mint a többi vizsgálati személy, s az alacsony százalékok egy, a feladatmegoldás során tapasztalható állandó találgatást mutatnak, mely a beszédértés és egyéb kognitív folyamatok működésének gyengeségével lehet összefüggésben. A kísérletet kétszer végeztettem el a beteggel a kísérlet bemutatása és „megtanítása” céljából ((1.),(2.)). Az eredmények itt láthatók (A feladatlap feladatainak elrendezését követik a válaszok elrendezései is. Az utolsó feladatban aláhúzással jelöltem a jó megoldásokat.):

1.Állatok – növények
(1.)Kutya           Fű                                     (2.)Állatok: Kutya
      Macska        Bokor                                                   Macska
      Ló                Tulipán                                                 Ló
      Tehén           Liliom                                                  Tehén
      Oroszlán      Nárcisz                                                 Oroszlán
      Tigris                                                                         Tigris 
      Fa                                                                               Fa 
      Rózsa                                                                         Fű
                                                                                         Bokor
                                                                                         Rózsa
                                                                                         Tulipán
                                                                                         Liliom
                                                                                         Nárcisz

Gyümölcsök – ételek
(1.)Málna            Alma                               (2.)Gyümölcsök: Alma                  
      Szőlő             Narancs                                                       Narancs
      Ribizli           Cseresznye                                                  Málna
      Leves            Tészta                                                          Cseresznye 
      Rizs               Főzelék                                                       Szőlő
      Szendvics                                                                          Ribizli
      Sütemény                                                                          Leves
                                                                                                Tészta
                                                                                Főzelék
                                                                                                Rizs
                                                                                                Szendvics
                                                                                                Sütemény

Ruhák – ékszerek
(1.)Nadrág        Gyűrű                                (2.)Ruhák: Nadrág        
      Ing              Fülbevaló                                            Ing 
      Blúz            Lánc                                                    Blúz
      Bunda         Karkötő                                               Bunda 
      Hálóing      Óra                                                       Hálóing 
                          Medál                                                   Gyűrű
                                                                                       Fülbevaló
                                                                                       Lánc
                                                                                       Karkötő
                                                                                       Óra
                                                                                       Medál

Játékok – sportok
(1.)Baba                                                      (2)Játékok: uaz              
      Autó
      Hinta
      Csúszda
      Bohóc
      Társasjáték
      Foci
      Biciklizés
      Pingpong
      Tollas
      Box     

Bútorok – ruhák 
(1.)Asztal                                                    (2.)Bútorok: uaz  
     Szék
     Lámpa
     Ágy
     Szekrény
     Nadrág
     Ing
     Blúz
     Bunda
     Hálóing   

2.Virágok:
(1.)Rózsa                                       (2.)Rózsa
      Tulipán                                         Tulipán
      Liliom                                           Liliom
      Nárcisz                                          Nárcisz
      Fű                                                  Fa
      Bokor                                            Bokor

Háziállatok:
(1.)Kutya                                       (2.)uaz. 
      Macska
      Ló
      Tehén
      Oroszlán
      Tigris 

Férfi ruhák:
(1.)Nadrág                                     (2.)uaz.
      Ing
      Blúz
      Bunda
      Hálóing 

3.Ágy - : (1.)nadrág, hálóing    (2.)nadrág, blúz
Bunda - : (1.)ló, kutya              (2.)kutya
Szék - : (1.)liliom, rózsa, nárcisz, bokor, fa     (2.)fa
Cseresznye - : (1.)medál, fülbevaló    (2.)gyűrű
Narancs - : (1.)tészta, rizs, leves, szendvics, sütemény    (2.)leves
Szekrény - : (1.)blúz, nadrág, tészta     (2.)nadrág, ing, blúz, bunda, hálóing 

A kísérlet meglepő eredményt hozott: látható, hogy a vizsgálati személy már első alkalommal is gyakran hibázott a kategorizációban, második alkalommal viszont már egyáltalán nem tudta szétválasztani a kategóriák elemeit, amikor a gyümölcsöket, ruhákat stb. kértem tőle, az összes előtte lévő képet odaadta. Az asszociációs feladatban is először találgatni látszott, majd másodszorra már nagyobb mértékben találta el a jó választ, amely vagy a rövidtávú memória működését mutatja, vagy a feladattal való familiarizációt (esetleg mindkettőt).

4.2.A kísérlet eredményei – A 2. beteg
D. J. P.-né (szül. 1959): CT eredmény: Bal oldalon fronto-temporo-parietalisan, a vertextől csaknem a basisig érő, kiterjedt, inhomogén állományi hypodenzitás alakult ki, mely acut ACM territorialis cerebralis infarctusnak felel meg. (A ’fronto-temporo-parietalis’ megjelölés mindenképpen sugallja a Broca area érintettségét, de feltételezhetően a Wernicke areát is magában foglalja (ld. 2.kép), hiszen a diagnózis a bal hemisphaerium

2.kép (Broca és Wernicke area)

szinte teljes involváltságára utal.) A bal oldali sulcusok végig elsimultak, a bal ventriculus lateralis (oldalkamra) keskenyebbé vált. A sérülés a bal oldali törzsdúci állományt is érinti.
A sérülés kiterjedtsége itt is felveti a globális afázia lehetőségét, de ezen vizsgálati személy jobb beszédértéssel rendelkezik, mint az 1. beteg. A kísérlet feladatait a következő módon oldotta meg:

1.Állatok – növények:
Kutya            Fa
Macska          Bokor
Ló                  Rózsa
Tehén            Tulipán 
Oroszlán        Liliom
Tigris             Nárcisz 
Fű   

Gyümölcsök – ételek:
Alma                     Leves
Narancs                 Tészta
Málna                    Főzelék 
Cseresznye            Rizs
Szőlő
Ribizli
Szendvics
Sütemény

Ruhák – ékszerek:
Gyűrű                  Nadrág
Fülbevaló            Ing
Lánc                    Blúz
Karkötő               Bunda  
Óra                      Hálóing
Medál

Játékok – sportok:
Baba                   Foci
Autó                   Biciklizés 
Hinta                  Tollas
Csúszda              Box
Bohóc
Társasjáték
Pingpong

Bútorok – ruhák:
Asztal               Ing
Szék                  Blúz
Lámpa              Bunda
Ágy                   Hálóing
Szekrény
Nadrág

2.Virágok:
Rózsa
Tulipán
Liliom
Nárcisz

Háziállatok:
Kutya
Ló
Tehén

Férfi ruhák:
Nadrág
Ing
Blúz

3.Ágy - : ing, nadrág, hálóing
Bunda - : kutya, oroszlán, tigris
Szék - : fű, bokor, fa
Cseresznye - : óra, lánc, fülbevaló
Narancs - : sütemény, leves
Szekrény: sütemény

Látható, hogy nem történt meg a kísérlet megismétlése, mert a kevesebb kategorizációs hiba és a jobb előkísérleti eredmények miatt nem tartottam szükségesnek. Ugyanis míg az 1.beteg az előkísérlet során valószínűleg többször alkalmazta a találgatás technikáját (70% alatti eredmények), addig a 2. beteg átlagosan többször produkált magas százalékos eredményeket. A kategorizációban is vétett hibákat, illetve egyszer fel is cserélt két kategóriát (ruhák – ékszerek), amelynek esetlegesen figyelmetlenségi okai lehetnek. A harmadik feladatban hamar megtalálta a helyes megoldást, kivéve a ’szekrény’ esetében (melyhez a ruhákat kellett volna kiválogatnia).

4.3.A kísérlet eredményei – A 3. beteg
              M. J. (szül. 1952): CT eredmény: Bal oldalon fronto-temporo-parietalisan a nucleus lentiformis dorsalis felének megfelelően para-, illetve supraventricularisan egy szabálytalan alakú , 40X38X40 mm-es, inhomogén, vérzésnek megfelelő, 66 HU képlet van. Az elváltozás körül keskeny hypodens sáv is van. Az elváltozás a capsula interna dorsalis részét is érinti. A jobb oldalkamra cella mediaja, hátsó szarva enyhén komprimált. Kimutatható törzsdúci állományi vérzés, perifocalis oedema. Ezek alapján kiemelendő, hogy a páciens esetében az extrapyramidalis rendszerben az agykéreg motoros és praemotoros mezője és a striatum (ti. nucl. caudatus és putamen, ld. 1.kép) közötti rostösszeköttetések sérültek, mely a motoros pálya sérülését jelenti. A motoros pálya útvonala: kéreg – putamen – pallidum – fasciculus lenticularis és ansa lenticularis – fasciculus thalamicus – thalamus – kéreg (area 6, 8, 9). (Hajdu 2004) 
Így, a motoros deficit miatt, ezen beteg esetében csupán a beszédprodukció sérülése figyelhető meg. Vele is csupán egyszer végeztettem el a kísérletet az előkísérletben elért 100%-os eredménye és a kísérlet feladatainak sikeres megoldása miatt, ez utóbbi lentebb látható:

1.Állatok – növények:

Kutya                  Fa 
Macska               Fű
Ló                       Bokor

Tehén                 Rózsa 
Oroszlán             Tulipán
Tigris                  Liliom
                            Nárcisz

Gyümölcsök – ételek:
Alma                  Leves
Narancs             Tészta
Málna                 Főzelék 
Cseresznye         Rizs
Szőlő                  Szendvics
Ribizli                Sütemény

Ruhák – ékszerek:
Nadrág               Gyűrű
Ing                      Fülbevaló
Blúz                    Lánc
Bunda                 Karkötő
Hálóing               Óra
                            Medál

Játékok – sportok:
Baba                   Foci
Autó
Hinta
Csúszda
Bohóc
Társasjáték
Biciklizés
Pingpong
Tollas
Box
  
Bútorok – ruhák:
Asztal                  Nadrág 
Szék                    Ing 
Lámpa                 Blúz
Ágy                     Bunda
Szekrény             Hálóing

2.Virágok:
Rózsa
Tulipán
Liliom
Nárcisz
Háziállatok
Kutya
Macska 
Ló
Tehén

Férfi ruhák:
Nadrág
Ing

3.Ágy - : hálóing
Bunda - : kutya, tigris, oroszlán, macska
Szék - : fa
Cseresznye: medál, gyűrű, fülbevaló
Narancs: leves
Szekrény - : nadrág, ing, blúz, bunda, hálóing

A beteg a kísérlet feladatait is szinte tökéletesen oldotta meg, csupán a ’Játékok’ és ’Sportok’ kategóriájával kapcsolatban mutatkozott bizonytalanság. Az asszociációs feladatban is hamar megtalálta a jó megoldást, csupán a ’cseresznye’ esetében volt szükség rávezetésre (de ennek esetében a többi vizsgálati személynél is).

4.4.A kísérlet eredményei – A 4. beteg 
            N. J. (szül. 1924): CT eredmény: A bal oldalon infarctus cerebri in regio arteria cerebri media.
A diagnózis pontos meghatározása hiányában, és arra való tekintettel, hogy az ACM ellátási területe igen kiterjedt (törzsdúcok, frontalis lebeny dorsalis része, parietalis lebeny, temporalis lebeny felső és hátsó része), a betegről csupán annyi mondható el, hogy a beszédprodukcióban deficit mutatkozik (így feltehetően a Broca area is érintett, ld. 3.kép), ám a beszédértése viszonylag megfelelően működik. 

3.kép (Broca area)

A kísérlet feladatait a következőképpen oldotta meg:

1.Állatok – növények:
Kutya                  Fa 
Macska               Fű
Ló                       Bokor
Tehén                 Rózsa 
Oroszlán             Tulipán
Tigris                  Liliom
                            Nárcisz

Gyümölcsök – ételek:
Alma                  Leves
Málna                 Főzelék 
Cseresznye         Rizs
Szőlő                  Szendvics
Ribizli                Sütemény
                           Tészta                                    
                           Narancs

Ruhák – ékszerek:
Nadrág               Gyűrű
Ing                      Fülbevaló
Blúz                    Lánc
Bunda                 Karkötő
Hálóing               Óra
                            Medál

Játékok – sportok:
Autó                  Baba 
Hinta                 Biciklizés                                              
Csúszda             Box 
Bohóc 
Társasjáték 
Foci 
Pingpong 
Tollas 

Bútorok – ruhák: 
Asztal                     Nadrág
Szék                        Ing
Lámpa                    Blúz
Ágy                        Bunda 
Szekrény                Hálóing

2.Virágok:
Rózsa
Tulipán
Liliom
Nárcisz

Háziállatok:
Kutya
Macska
Ló
Tehén

Férfi ruhák:
Nadrág
Ing

3.Ágy - : nadrág, hálóing      
Bunda - : kutya, tigris     
Szék - : fa
Cseresznye - : --     
Narancs - : szendvics, leves, tészta     
Szekrény - : nadrág, ing, blúz, bunda, hálóing, leves     

A beteg az előkísérlet során  általában jó eredményt nyújtott, csakúgy, mint a kísérlet során, amikor bár megjelent néhány kategorizációs hiba, alapvetően jól oldotta meg a feladatokat.  Az asszociációs feladatban bár hibázott az ’ágy’, a ’cseresznye’, a ’narancs’ és a ’szekrény’ esetében is, valószínűsíthető, hogy nem találgatással adta meg a jó megoldást, hiszen minden esetben hamar született meg a jó válasz.

4.5.A kísérlet eredményei – A kontroll személy
              A kontroll személy az előkísérletben szinte 100%-os eredményt nyújtott (egyszer hibázott, feltehetően figyelmetlenségből), s a kísérlet feladatait is megfelelően oldotta meg (egy-két esetben vétett csak a kategorizációban, ami valószínűleg nála is a figyelmetlenségnek köszönhető). Az asszociációs feladatban is jó teljesítményt nyújtott, könnyen felfedezte a közös szemantikai tulajdonságokat. Az eredményei alig térnek el az általam megadott mintától (ezt ld. a Mellékletekben):

 1.Állatok – növények:
Kutya                  Fa 
Macska               Fű
Ló                       Bokor
Tehén                 Rózsa 
Oroszlán             Tulipán
Tigris                  Liliom
                           Nárcisz

Gyümölcsök – ételek:
Alma                  Leves
Narancs             Tészta
Málna                 Rizs
Cseresznye         Szendvics
Szőlő                 Sütemény
Ribizli                
Főzelék

Ruhák – ékszerek:
Nadrág               Gyűrű
Ing                      Fülbevaló
Blúz                    Lánc
Bunda                 Karkötő
Hálóing               Óra
                            Medál

Játékok – sportok:
Baba                    Foci
Autó                    Tollas
Hinta                    Box
Csúszda               Társasjáték
Bohóc
Biciklizés
Pingpong

Bútorok – ruhák:
Asztal                  Nadrág 
Szék                    Ing 
Lámpa                 Blúz
Ágy                     Bunda
Szekrény             Hálóing

2.Virágok:
Rózsa
Tulipán
Liliom
Nárcisz

Háziállatok:
Kutya
Macska
Ló
Tehén

Férfi ruhák:
Nadrág
Ing

3.Ágy - : hálóing
Bunda - : tigris
Szék - : fa
Cseresznye - : (rávezetéssel) fülbevaló
Narancs - : sütemény, leves
Szekrény - : nadrág, ing, blúz, bunda, hálóing

5.Következtetések
               Az eredmények alapján a következő konklúziók vonhatók le: 1.A kategorizációs hibák nem mutattak korrelációt az előkísérlet eredményeivel, 100%-ban aktivizálható fogalmakat is gyakran rossz kategóriában idéztek fel, alacsony százalékos eredményű fogalmak esetében pedig gyakran nem követtek el hibákat. Így a kategorizációs tévesztések talán egyéb, globális kognitív folyamatokkal hozhatók összefüggésbe. 2.Az asszociációs feladatban általában alkalmazható volt a rávezetés technikája, melynek a meglévő, közös szemantikus tudás az oka. 3.Az asszociációk esetében többször előfordult, hogy a vizsgálati személyek a képek színei alapján teremtettek kapcsolatot a fogalmak (képek) között, így a szemantikai tulajdonságok közül a perceptuálisak, úgy tűnik, elsődlegesek a funkcionálisakhoz képest. 4. Az teljesítménykülönbség az élő és élettelen entitások kategóriái között nem bizonyult jelentősnek, így a megosztott kérgi reprezentáció elmélete a vizsgálat során nem igazolódott be. 4.A kezdeti hipotéziseim között szerepelt a vizsgálati személyek eltérő kategóriareprezentációjának lehetősége. Ezzel kapcsolatban két kategóriapárt érdemes kiemelnünk, a ’gyümölcsök’ – ’ételek’ és a ’játékok’ – ’sportok’ kategóriáit, melyek esetében a következő reprezentációk jelentek meg a betegeknél (Nyíllal jelölöm az elemnek a másik kategóriával való kapcsolatát, a számok pedig azt mutatják, hányan vélték a másik kategóriába tartozónak az elemet.):

    ételek

gyümölcsök

  

                narancs                                               leves
alma          (2)              cseresznye           ribizli                                      rizs            sütemény 
                                                                                              főzelék                             (2)
                     málna                    szőlő                    tészta                          szendvics
                                                                                  (2)                                  (2)

Nyilvánvalóan a kategóriák között felmerülnek szemantikus asszociációik is (tehát nem kategóriatagságról van szó), például a gyümölcsök – sütemény esetében. (A tésztával talán a lekvár révén hozható összefüggésbe. A gyümölcsök – szendvics összefüggés, úgy vélem, nem értelmezhető. – A fűnek az állatok kategóriájába való helyezésénél is szemantikai asszociációról lehet szó.)

     sportok

    játékok

baba
     autó                                            pingpong(5)                tollas   
                      csúszda        társasjáték              biciklizés     (3)                   box 
         hinta                 bohóc                                  (3)                      foci        (3)
                                                                                                         (2)

A fenti kategóriapárok tehát „átfedő kategóriáknak” bizonyultak, olyannyira, hogy a sportok és játékok kategóriája például nem különíthető el egymástól egyértelműen. A pingpong például a saját reprezentációmban a sportok között szerepelt, míg a vizsgált személyek valamennyien játéknak tekintették, így az ábrán már a ’játékok’ kategóriájának tagjaként ábrázoltam. Az, hogy az átfedő kategóriákat a betegek alig tudták egymástól szétválasztani, azzal is összefüggésbe hozható, hogy esetükben nem jól működik a Bjork által „aktív szupresszió”-nak nevezett folyamat, mely az aktiváló hatás ellentéte, „az emlékezeti előhívás közben fellépő gátló hatás”. (Racsmány 2002, 52) Hiszen az emlékezeti gátló kapacitásbeli különbségek befolyásolják a megértési és az emlékezeti teljesítményt, ugyanis ennek az „irányított felejtés”-nek az a funkciója az előhívási szakaszban, „hogy megakadályozza a versengő, de az adott helyzetben irreleváns elemek tudatba kerülését”. (Racsmány 2002, 61) A kategorizációs feladatban a kísérletben résztvevőknek két kategória képei közül kellett kiválasztani az egyikhez tartozókat, ami azt jelenti, hogy miközben az egyik kategória fogalmait aktiválják, a másik kategória fogalmait „perifériára” kellett volna helyezniük. Ez nem mindig ment végbe sikeresen, ami a munkamemória sérüléséből adódhat. 5.Az első beteg esetében az is elképzelhető, hogy a munkamemória gyengesége miatt nem tudta kellően hosszú távon megtartani a keresési parancsot, s ezért is olvadtak össze a kategóriák (ám az első két-három válasza mindig helyes volt), ami szintén a munkamemória gyengeségével magyarázható. 6.Így, az első hipotézist tekintve, a hibázások oka talán a munkamemória területének sérülése lehet (ti. a dorsolateralis praefrontalis kéreg – Szirmai 2004), ugyanakkor a teljesítmény, természetesen, összefügg a betegek beszédértésének mértékével is. A neurológiai aspektus tekintetbe vételével azt is láthatjuk, hogy a betegek szinte mindegyikénél (a 4. betegről nincsenek pontos információink) megfigyelhető a törzsdúcok állományának sérülése, ami a cortexszel összeköttetésben a motoros pálya részét képezi. Ám csupán az első két betegnél terjedt ki a sérülés a cortexre, M. J. esetében például a Broca terület csak a felszálló rostok révén kerülhetett kapcsolatba a törzsdúcokkal. Ennek alapján azt mondhatjuk, hogy a kortikális területek jelentős involváltsága, a munkamemória területével és a Wernicke areával, (a kísérletben résztvevők eredményei alapján) rontotta a betegek teljesítményét a vizsgálat során.

Felhasznált irodalom

Baddeley, Alan 2003. Az ember emlékezet. Budapest, Osiris Kiadó.

Bańczerowski Janusz 2000. A kategorizáció és a jelentés a kognitív nyelvelméletben. www.c3.hu/~magyarnyelv/00-1/banczer.htm

Bánréti Zoltán 1997. Megjegyzések a neurolingvisztikáról.: Bánréti Zoltán (szerk.), Nyelvi struktúrák és az agy. 7-56. Budapest, Corvina Kiadó.

Caramazza, Alfonso 1997. Hány feldolgozási szint van a lexikai hozzáférésben?: Bánréti Zoltán (szerk.), Nyelvi struktúrák és az agy. 7-56. Budapest, Corvina Kiadó.

Cohen, Neal J. – Eichenbaum, Howard 1994. Memory, Amnesia and the Hippocampal System. Cambridge, The MIT Press.

Gósy Mária 1999. Pszicholingvisztika. Budapest, Corvina Kiadó.

Dr. Hajdu Ferenc 2004. Vezérfonal a neuroanatómiához. Budapest, Semmelweis Kiadó.

Négyessy László 2003. Munkamemória a prefrontális kéregben: Pléh Csaba – Kovács Gyula – Gulyás Balázs (szerk.), Kognitív idegtudomány. 436-458. Budapest, Osiris Kiadó. 

Péter Ágnes 1991. Neurológia. Neuropszichológia. Budapest, Tankönyvkiadó.

Pléh Csaba (szerk.) 1997. A megismeréskutatás egy új útja: a párhuzamos feldolgozás. Budapest, TYPOTEX Kft. Elektronikus Kiadó.

Pléh Csaba 1998. Hagyomány és újítás a pszichológiában. Budapest, Balassi Kiadó.

Racsmány Mihály 2002. Adaptív felejtés: az emlékezeti gátlás szerepe a megismerésben: Racsmány Mihály – Kéri Szabolcs (szerk.), Architektúra és patológia a megismerésben. Budapest, BIP.

Szirmai Imre 2004. Az egzekutív zavarok. Clinical Neuroscience. 292-300.

Tolcsvai Nagy Gábor 2001. A magyar nyelv szövegtana. Budapest, Nemzeti Tankönyvkiadó.

Tyler, L. K. – Bright, P. – Dick, E. – Tavares, P. – Pilgrim, L. – Fletcher, P. – Greer, M. – Moss, H. 2003. Do semantic categories activate distinct cortical regions? Evidence for a distributed neural semantic system. Cognitive Neuropsychology. 541-559.

Mellékletek

1.Először is adok szavakat, mutasson rá a hozzátartozó képre. (Egyszerre csak 1 szót, ki is mondom, több kép közül kell választani.) 
(Amelyiket elsőre eltalálta ahhoz ’1.’, másodikra:’2.’ stb.) 

Először az állatokat mutatom.
kutya:
macska:
ló:
tehén:
oroszlán:
tigris:

Most jönnek a növények:
fa:
fű:
bokor:
virág:

Most a ruhák:
nadrág:
szoknya:
ing:
blúz:
bunda:

Most a bútorok:
asztal:
szék:
ágy:
lámpa:
szekrény:

2.Most a képeket adom, válassza ki a hozzátartozó szót! (Ott van a kategória összes szava.) (Ha kell, fel is olvasom őket.) (Elsőre eltalálta: ’1.’, másodikra: ’2’..)
 
Először az állatok jönnek:
kutya:
macska:
ló:
tehén:
oroszlán:
tigris:

Most jönnek a növények:
fa:
fű:
bokor:
virág:

Most a ruhák:
nadrág:
szoknya:
ing:
blúz:
bunda:

Most a bútorok:
asztal:
szék:
ágy:
lámpa:
szekrény:

3.A feladat az, hogy adok egy szót, és rá kell mutatni a hozzátartozó képre. (Egyszerre csak 1 szót, ki is mondom, több kép közül kell választani.) 
(Amelyiket elsőre eltalálta ahhoz ’1.’, másodikra:’2.’ stb.)

Először a virágokat mutatom. 
rózsa:
tulipán:
liliom:
nárcisz:

Most az ételek jönnek.
leves:
tészta:
sütemény:
főzelék:
rizs:
szendvics:

Most a gyümölcsöket mutatom.
alma:
narancs:
málna:
cseresznye:
szőlő:
ribizli:

A játékok következnek.
autó:
baba:
hinta:
csúszda:
bohóc:
társasjáték:

Az ékszerek jönnek.
gyűrű:
fülbevaló:
medál:
karkötő:
lánc:
óra:

Végül a sportok jönnek.
foci:
biciklizés:
pingpong:
tollas:
box:

4. Most a képeket adom, válassza ki a hozzátartozó szót! (Ott van a kategória összes szava.) (Ha kell, fel is olvasom őket.) (Elsőre eltalálta: ’1.’, másodikra: ’2’..)
 
Először a virágokat mutatom. 
rózsa:
tulipán:
liliom:
nárcisz:

Most az ételek jönnek.
leves:
tészta:
sütemény:
főzelék:
rizs:
szendvics:

Most a gyümölcsöket mutatom.
alma:
narancs:
málna:
cseresznye:
szőlő:
ribizli:

A játékok következnek.
autó:
baba:
hinta:
csúszda:
bohóc:
társasjáték:

Az ékszerek jönnek.
gyűrű:
fülbevaló:
medál:
karkötő:
lánc:
óra:

Végül a sportok jönnek.
foci:
biciklizés:
pingpong:
tollas:
box:

A kísérlet feladatai

1.Válassza szét a következő kategóriák elemeit! (A hibákat X-szel jelölöm.):
Állatok – növények: 
Kutya:                          Fa:
Macska:                        Fű:
Ló:                                Bokor:
Tehén:                           Rózsa:
Oroszlán:                      Tulipán:
Tigris:                           Liliom:
                                      Nárcisz:

Gyümölcsök – ételek:
Alma:                            Leves:  
Narancs:                        Tészta:
Málna:                           Főzelék:
Cseresznye:                   Rizs:
Szőlő:                            Szendvics:
Ribizli:                          Sütemény:

Ruhák – ékszerek: 
Nadrág:                          Gyűrű:
Ing:                                Fülbevaló:
Blúz:                              Lánc:
Bunda:                           Karkötő:
Hálóing:                         Óra:
                                       Medál:

Játékok – sportok:
Baba:                              Foci: 
Autó:                              Biciklizés:  
Hinta:                             Pingpong:
Csúszda:                         Tollas:
Bohóc:                            Box:
Társasjáték:  

Bútorok – ruhák:
Asztal:                           Nadrág:
Szék:                              Ing: 
Lámpa:                           Blúz: 
Ágy:                               Bunda:
Szekrény:                       Hálóing:

2.A növények közül válassza ki a virágokat!

Fa:
Fű:
Bokor:
Rózsa:
Tulipán:
Liliom:
Nárcisz:
Az állatok közül a háziállatokat!
Kutya:
Macska:
Ló:
Tehén:
Oroszlán:
Tigris:

A ruhák közül a férfi ruhákat!
Nadrág:
Ing:
Blúz:
Bunda:
Hálóing:

3.Adok 1 képet, ehhez válassza ki azt a képet, amelyik a legjobban illik hozzá.
-Ágy – Ruhák (megold.:hálóing):
-Bunda – Állatok (megold.:kutya/tigris?):
-Szék – Növények (megold.:fa):
-Cseresznye – Ékszerek (leginkább: fülbevaló):
-Narancs – Ételek (leginkább: sütemény/leves?):
-Szekrény – Ruhák+Ételek (megoldás: ruhák):